|
![](/bilder/design.ny/marg_v.gif) |
|
Artsinformasjon
| Systematikk | Kommentar |
Andre flagellater (Plantae Flagellater) |
| Rike: Plantae (Planteriket) Samlegruppe: Plantae Flagellater (Andre flagellater)
| Andre flagellater enn fureflagellater og kiselflagellater. Arter innen Chrysophyta, Cryptophyta, Chlorophyta og Euglenophyta |
Fureflagellater (Dinophyceae) |
![](/innsendt/bilder/vedlegg/21421/5ec26161b8948/fureflagellat_280_1e0.jpg) Bilde: Siri Skoglund | Rike: Chromista (Det gule riket) Klasse: Dinophyceae (Fureflagellater)
| Fureflagellatene er en viktig og stor gruppe i saltvann, men har relativt få arter i ferskvann. Ferskvannsformene kan ikke sende ut lys (morild) slik saltvannsformene gjør. Cellene har et karakteristisk utseende med to langsgående og en tversgående fure. Der furene møtes sitter to flageller. Den som peker i dyrets lengderetning sørger for bevegelse framover, mens den andre skaper rotasjon. Mange fureflagellater forflytter seg vertikalt etter lyset, dvs. døgnvandring. Det finnes former både med og uten cellevegg. Veggen er laget av cellulose. |
Kappedyr (Urochordata) |
| Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Chordata (Ryggstrengdyr) Underrekke: Urochordata (Kappedyr)
| De fleste voksne kappedyrene i Norge er solitære eller koloniale og er festet til bunn eller til fastsittende alger i sjøen. Kroppen til disse dyrene er innpakket i en kappe (derav navnet) og selv om de ser enkle ut fra utsiden, har kappedyrene en komplisert indre oppbygning.
De voksne sjøpungene (klasse Ascidiacea) har mistet ryggstrengen, og hadde vi ikke visst om det frittsvømmende larvestadiet, ville nok ikke sjøpungene være plassert under ryggstrengdyrene. Larvene minner om rumpetroll og har ryggstreng. De har halefinne som de svømmer med.
Kappedyrene er filterspisere. Vann blir trukket inn gjennom et innsugnings rør, filtrert, og ført ut gjennom utblåsningsrøret. De mest iøynefallende kappedyrene tilhører klassen Ascidiacea (sjøpunger) og det er disse som er vanligst langs norskekysten. |
Kiselalger (Bacillariophyceae) |
| Rike: Chromista (Det gule riket) Rekke: Bacillariophyta (Kiselalger) Klasse: Bacillariophyceae (Kiselalger)
| Kiselalgene har skall laget av kisel, SiO 2. De har sin hovedutbredelse i marint miljø. Det er kiselalgene som hver vår danner algeoppblomstringen i norske kystfarvann, og de regnes som en av de viktigste produsentene i sjøen. I ferskvann har de langt mindre betydning. Kiselalgene deles i to grupper ette formen på skallet; runde (sentriske) og avlange (pennate). |
Krepsdyr (Crustacea) |
![](/innsendt/bilder/vedlegg/32849/50d07be7d0c61/krabbe_1200x900_280_1e0.jpg) Bilde: Siri Skoglund | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Arthropoda (Leddyr) Underrekke: Crustacea (Krepsdyr)
| De fleste krepsdyrene er akvatiske leddyr med gjeller, ekte kjever (mandibler), 2 par antenner og 2 fasett øyne, men hos noen arter kan disse karakterene være reduserte. Blandt de 35,000 artene som er kjent, er det flere som lever i ferskvann eller på land. Omtrent 240 forskjellige ferskvanns arter er kjent i Norge. |
|
|
![](/bilder/design.ny/marg_h.gif) |
|