Albusnegl (Patella vulgata) |
![Albusnegl](/innsendt/bilder/vedlegg/21467/527fd935c0878/b-010_patella_vulgata_1_280_1e0.jpg) Bilde: Per-Otto Johansen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Mollusca (Bløtdyr) Klasse: Gastropoda (Snegler) Underklasse: Prosobranchia (Forgjellesnegler) Orden: Archeogastropoda Familie: Patellidae (Albusnegler) Slekt: Patella (Albusnegl) Art: Patella vulgata (Albusnegl)
| Albusnegl var vanlig langs nesten hele kysten, men finnes i dag ikke i Oslofjorden heller ikke langs deler av Sørlandskysten. Fra Hamningberg i Finmark og østover er den ennå ikke registrert. Albusnegl kan tåle saltinnhold ned til 25 ‰ og er vanligst fra øvre til midtre deler av fjæra. |
Albusnegl (Patella sp.) |
![Patella vulgata](/delt/bilder/dyr/marine_teikningar/patella_vulgata2.gif) Bilde: Per-Otto Johansen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Mollusca (Bløtdyr) Klasse: Gastropoda (Snegler) Underklasse: Prosobranchia (Forgjellesnegler) Orden: Archeogastropoda Familie: Patellidae (Albusnegler) Slekt: Patella (Albusnegl) Art (sp.): Patella sp. (Albusnegl)
| To arter fins i norske farvann, men en art (Patella vulgata) er mest vanlig. Den andre arten (P. aspera) er kjent fra sterkt eksponerte steder i fjæresonen langs kysten fra Haugesund til Trøndelag mens P. vulgata er kjent langs hele kysten bortsett fra Hamningberg i Finnmark og østover til Russland. P. vulgata kan tåle saltholdighet ned til 25 promille og er vanligst fra øvre til midtre deler av fjæra. |
Blåskjell (Mytilus edulis) |
![](/innsendt/bilder/vedlegg/22209/574411170ee39/blaskjell_280_1e0.jpg) Bilde: Stein Mortensen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Mollusca (Bløtdyr) Klasse: Bivalvia (Muslinger) Underklasse: Pteriomorpha Familie: Mytilidae (Blåskjellfamilien) Slekt: Mytilus Art: Mytilus edulis (Blåskjell)
| Kjennetegn: Opptil 10 cm lang. Dyp blå med fiolett skjær med gulbrun kapperand. Er relativt spiss i den ene enden og de sirkulære sporene i skallet har retning mot denne spissen.
Utbredelse: Arten er funnet langs hele kysten fra tidevannssonen og ned til sublittoralen. |
Brødsvamp (Halichondria panicea) |
![Halichondria panicea](/innsendt/bilder/vedlegg/20585/51cc1d7e8bc4f/halichondria_panicea_280_1e0.jpg) Bilde: Per-Otto Johansen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Porifera (Svamper) Klasse: Demospongia (Horn- og kiselsvamper) Familie: Halichondriidae Slekt: Halichondria Art: Halichondria panicea (Brødsvamp)
| Brødsvampen vokser på stein og større alger. Den er veldig vanlig i littoralen on sublittoralen langs hele kysten. Brødsvampen er ofte olivengrønn, men fargen kan variere. |
Fjærerur (Semibalanus balanoides) |
![Fjærerur](/innsendt/bilder/vedlegg/20828/520b687e7fde3/fjorerur_280_1e0.jpg) Bilde: Narve Brattenborg | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Arthropoda (Leddyr) Underrekke: Crustacea (Krepsdyr) Klasse: Thecostraca Underklasse: Cirripedia (Rankeføttinger) Orden: Thoracica Familie: Balanidae (Rur) Slekt: Semibalanus Art: Semibalanus balanoides (Fjærerur)
| Kjennetegn: Opptil 1,5 cm. I motsetning til Steinrur har ikkje arten eit kalklag på undersida, men ei relativt mjuk hinne. |
Haneskjell (Chlamys islandica) |
![](/innsendt/bilder/vedlegg/54466/58204ac4a8576/haneskjell_280_1e0.jpg) Bilde: Stein Mortensen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Mollusca (Bløtdyr) Klasse: Bivalvia (Muslinger) Underklasse: Pteriomorpha Familie: Pectinidae (Kamskjell) Slekt: Chlamys Art: Chlamys islandica (Haneskjell)
| Kjennetegn: Skalldiameter opptil 11 cm. Rød i toppskall og grå i bunnskall. Tettsittende radiære ribber.
Utbredelse: Dette er en ekte arktisk art som forekommer i størst antall langs Finnmarkskysten på sandbunn på 3- 15 meters dyp. Den er registrert så langt syd som Bergen, men her kun som små dvergaktige eksemplarer. |
Kamstjerne (Astropecten irregularis) |
![Kamstjerne](/innsendt/bilder/vedlegg/20994/520b69550c764/kamstjerne_280_1e0.jpg) Bilde: Per-Otto Johansen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Echinodermata (Pigghuder) Klasse: Asteroidea (Sjøstjerner) Familie: Astropectinidae Slekt: Astropecten Art: Astropecten irregularis (Kamstjerne)
| Kamstjerna er ganske flat og stiv med ei rad med pigger i ytterkanten rundt heile individet. Den er funnet i alle fylkene. |
Leddsnegler (Polyplacophora) |
![Grå skallus](/innsendt/bilder/vedlegg/20623/57444f460268d/gra_skallus_280_1e0.jpg) Bilde: Stein Mortensen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Mollusca (Bløtdyr) Klasse: Polyplacophora (Leddsnegler)
| Skallus-artane har eit skall satt saman av 8 tverrdelte plater. Noe under ti arter fins i farvann i Nordvest Europa. Alle artene er planteetere som skraper alger av harde substrat. |
Lyr (Pollachius pollachius) |
![Lyr](/innsendt/bilder/vedlegg/54682/5825e488ba67c/lyr_280_1e0.jpg) Bilde: Stein Mortensen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Chordata (Ryggstrengdyr) Underrekke: Vertebrata (Virveldyr) Klasse: Actinopterygii (Beinfisk) Orden: Gadiformes (Torskefisk) Familie: Gadidae (Torskefamilien) Slekt: Pollachius Art: Pollachius pollachius (Lyr)
| Lyren har et utpreget underbitt, mangler skjeggtråd og har et stort øye. Til forskjell fra seien, har den en mørk sidelinje som gjør en bue over brystfinnen. Lyren lever i de frie vannmasser, dels ved bunnen ned til ca. 200 meters dyp. Den er vanlig langs kysten nord til Lofoten, og litt midre utbredt fra Lofoten og nordover. Arten kan bli opptil 1,3 m lang og er en delvis stimfisk i den forstand at voksne dyr kun går i stim i gytetiden. Føden består av annen fisk og krepsdyr. Lyr er en god fisk, og blir fisket kommersiellt. |
O-skjell (Modiolus modiolus) |
![O-skjell](/innsendt/bilder/vedlegg/22249/574450d8054f8/oskjell_280_1e0.jpg) Bilde: Stein Mortensen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Mollusca (Bløtdyr) Klasse: Bivalvia (Muslinger) Underklasse: Pteriomorpha Familie: Mytilidae (Blåskjellfamilien) Slekt: Modiolus Art: Modiolus modiolus (O-skjell)
| Likner på blåskjell, men er rundere i framenden. Dessuten går de sirkulære sporene i skjellet mot en kul (umbo) som ligger litt på oversida av framenden. O-skjell kan bli dobbelt så store som blåskjell. Arten er funnet langs heile kysten og lever fra grunt vann ned mot 150 meters dybde. |
Piggkorstroll (Marthasterias glacialis) |
![Piggkorstroll](/innsendt/bilder/vedlegg/20980/5c51a4b5a902b/marthasterias_glacialis_280_1e0.jpg) Bilde: Stein Mortensen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Echinodermata (Pigghuder) Klasse: Asteroidea (Sjøstjerner) Familie: Asteriidae Slekt: Marthasterias Art: Marthasterias glacialis (Piggkorstroll)
| Kjennetegn: Den største sjøstjerna. Diameter er vanligvis ca 20 cm men kan bli inntil 1 meter. Store, kraftige plassert i tre rader. Piggene er hvite med lilla tupp.
Leveområde: Ikke så vanlig på grunt vann, men kan finnes der.
Utbredelse: Arten er vanlig langs helekysten. |
Posthornmark (Spirorbis sp.) |
![Posthornmark](/innsendt/bilder/vedlegg/21484/574598d4e21ad/posthornmark_280_1e0.jpg) Bilde: Stein Mortensen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Annelida (Leddormer) Klasse: Polychaeta (Mangebørstemark) Orden: Sabellida Familie: Spirorbidae Slekt: Spirorbis Art (sp.): Spirorbis sp. (Posthornmark)
| Kjennetegn: Posthornmarken har fått navn etter formen på huset, som er et spiralformat kalkrør. Diameteren er kun 3-4 mm. Vokser på brunalger.
Artsbestemming: Det fins arter i andre slekter som har liknende rørform (t.d. Circeis spirillum), men de finnes generelt dypere enn fjæra. Posthornmark brukes gjerne om alle Spirorbis-arter. Spirorbis tridentatus fins, som S. spirorbis og S. rupestris, langs heile kysten fra midten av fjæra og nedover. Navnet tridentatus kommer av at marken har et tretanna hus, eller rettere sagt har huset en bølga overflate med tre toppar. Spirorbis spirorbis er vanlig på tang, og Spirorbis tridentatus under steiner og i sprekker. |
Sandskjell (Mya sp.) |
| Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Mollusca (Bløtdyr) Klasse: Bivalvia (Muslinger) Underklasse: Heterodonta Familie: Myacidae Slekt: Mya (Sandskjell) Art (sp.): Mya sp. (Sandskjell)
| |
Sei (Pollachius virens) |
![Sei](/innsendt/bilder/vedlegg/54687/5825f0915cbd9/sei_280_1e0.jpg) Bilde: Stein Mortensen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Chordata (Ryggstrengdyr) Underrekke: Vertebrata (Virveldyr) Klasse: Actinopterygii (Beinfisk) Orden: Gadiformes (Torskefisk) Familie: Gadidae (Torskefamilien) Slekt: Pollachius Art: Pollachius virens (Sei)
| Seien er ganske lik lyren, men skiller seg hovedsaklig ved å ha en lyst, rett sidelinje. Den har også et noe svakere underbitt. Seien kan bli opp mot 120 cm og rundt 30 kg tung, og svømmer som regel i stim i de frie vannmasser på jakt etter småfisk og krepsdyr. Seien lever gjerne i de øvre vannlag, men kan også forekomme som bunnfisk ned mot 300 meters dybde. Sei har stor betydning som matfisk, og er en populær sportsfisk. |
Sjønellik (Metridium senile) |
| Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Cnidaria (Nesledyr) Klasse: Anthozoa (Koralldyr) Orden: Actinaria (Sjøroser) Slekt: Metridium Art: Metridium senile (Sjønellik)
| Sjønelliken langs norskekysten finnes i to varianter, en som lever på grunt vann, og en som også lever på dypere vann ned mot 100 m. Sjønelliken lever av å filtrere plankton (i motsetning til andre nesledyr) og har mange, lange tentakler. |
Storstrandsnegl (Littorina littorea) |
| Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Mollusca (Bløtdyr) Klasse: Gastropoda (Snegler) Underklasse: Prosobranchia (Forgjellesnegler) Orden: Mesogastropoda Familie: Littorinidae (Strandsneglefamilien) Slekt: Littorina (Strandsnegler) Art: Littorina littorea (Storstrandsnegl)
| Kan bli 4 cm høy, og er den største av strandsneglene. Skallfargen er hvit, oransj, rød, gråbrun eller svart. Kraftig skall. Er vanlig langs hele kysten. Den lever gjerne i nedre deler av fjæra på fast undrlag. |
Strandkrabbe (Carcinus maenas) |
![Strandkrabbe](/innsendt/bilder/vedlegg/21087/57444502b5baf/strandkrabbe_280_1e0.jpg) Bilde: Stein Mortensen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Arthropoda (Leddyr) Underrekke: Crustacea (Krepsdyr) Klasse: Malacostraca (Storkreps) Orden: Decapoda (Tifotkreps) Underorden: Brachyura (Krabber) Familie: Portunidae (Svømmekrabber) Slekt: Carcinus Art: Carcinus maenas (Strandkrabbe)
| Kjennetegn: Opptil 8 cm bredt skall som er grønt eller brunt med mørkere marmorering på oversiden. Lys gul underside. Har relativt smale bakbein.
Leveområde: Strandkrabbe er vanlig i fjøra og på grunna.
Utbredelse: Funnet i alle fylker |
Strandreke (Palaemon adspersus) |
![Strandreke](/innsendt/bilder/vedlegg/22221/5280094d47551/strandreke_1__280_1e0.gif) Bilde: Per-Otto Johansen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Arthropoda (Leddyr) Underrekke: Crustacea (Krepsdyr) Klasse: Malacostraca (Storkreps) Orden: Decapoda (Tifotkreps) Underorden: Macrura (Reker, kreps, sjøkreps, hummer) Familie: Palaemonidae (Strandreker) Slekt: Palaemon Art: Palaemon adspersus (Strandreke)
| Strandreker lever på grunt vann langs store deler av kysten.
Palaemon elegeans kalles òg gjerne for strandreke. |
Svabergsjøpiggsvin (Echinus esculentus) |
![Echinus esculentus](/innsendt/bilder/vedlegg/34580/51caca3fbc075/echinus_esculentus_280_1e0.jpg) Bilde: Per-Otto Johansen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Echinodermata (Pigghuder) Klasse: Echinoidea (Sjøpiggsvin) Orden: Diadematoidea Familie: Echinidae Slekt: Echinus Art: Echinus esculentus (Svabergsjøpiggsvin)
| Echinus esculentus kan berre forvekslast med E. acutus, men den sistnemnde arten veks ikkje på grunt vatn. Er regulær og raudlilla i fargen. Er den største kråkebollen i Noreg. Han er funnen langs heile kysten. |
Taskekrabbe (Cancer pagurus) |
![Taskekrabbe](/innsendt/bilder/vedlegg/22222/57445330de40f/taskekrabbe_280_1e0.jpg) Bilde: Stein Mortensen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Arthropoda (Leddyr) Underrekke: Crustacea (Krepsdyr) Klasse: Malacostraca (Storkreps) Orden: Decapoda (Tifotkreps) Underorden: Brachyura (Krabber) Familie: Cancridae Slekt: Cancer Art: Cancer pagurus (Taskekrabbe)
| Kjennetegn: Opptil 22 cm skallbredde. Brunrød på oversiden og gulhvit på undersiden.
Taskekrabben er den store arten som gjerne ender sine dager i ei gryte med kokende vann. En finner sjelden levende individ på grunt vatn i dagslys. Særlig på seinsommeren rører han seg oppover, på flod sjø heilt opp i fjøra, når mørket kjem. Hovedårsaken til det er trolig at han beiter på rur og blåskjell. Den er registrert nordover til Midt-Troms. |
Torskefisk (Gadiformes) |
| Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Chordata (Ryggstrengdyr) Underrekke: Vertebrata (Virveldyr) Klasse: Actinopterygii (Beinfisk) Orden: Gadiformes (Torskefisk)
| Torskefisker har bukfinner med opptil 11 stråler, som oftest er plassert under eller foran brystfinnene. De fleste artene har lange rygg- og halefinner. Den finnes 24 saltvannsarter i torskefamilien samt en ferskvannsart. |
Trekantmark (Pomatoceros triqueter) |
![Trekantmark](/innsendt/bilder/vedlegg/22104/5911ab2882c1d/trekantmark_280_1e0.jpg) Bilde: Stein Mortensen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Annelida (Leddormer) Klasse: Polychaeta (Mangebørstemark) Orden: Sabellida Familie: Serpulidae Slekt: Pomatoceros Art: Pomatoceros triqueter (Trekantmark)
| Kjennetegn: Trekantmarken lager rørformete hus av kalk på fast underlag som stein, treverk og tarefester. De er rød eller rødbrune med gule eller hvite tverrbånd. Den kan skilles fra Pomatoceros lamarckii ved at huset ikke har langsgående riller ved siden av kjølen på ryggsiden.
Utbredelse: Trekantmarken er vanlig i sublittoralen langs hele kysten. |
Urskjell (Chlamys varia) |
![Urskjell](/innsendt/bilder/vedlegg/48594/574425bda2794/urskjell_280_1e0.jpg) Bilde: Stein Mortensen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Mollusca (Bløtdyr) Klasse: Bivalvia (Muslinger) Underklasse: Pteriomorpha Familie: Pectinidae (Kamskjell) Slekt: Chlamys Art: Chlamys varia (Urskjell)
| Kjennetegn: Skalldiameter 6-7 cm. Gulhvit, oransje, brun eller fiolett. Ofte med bånd eller flekker i mørkere farge.
Leveområde: Urskjella er festet til underlaget med byssus tråder når de unge, men kan bli frittlevende når de blir eldre. Finnes på dybder ned mot 100 meter. |
Vanlig hjerteskjell (Cerastoderma edule) |
![Hjerteskjell](/innsendt/bilder/vedlegg/20829/57456ee64d4dd/hjerteskjell_280_1e0.jpg) Bilde: Stein Mortensen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Mollusca (Bløtdyr) Klasse: Bivalvia (Muslinger) Underklasse: Heterodonta Familie: Cardiidae (Hjertemuslinger) Slekt: Cerastoderma Art: Cerastoderma edule (Vanlig hjerteskjell)
| Kjennetegn: Opptil 5 cm i diameter og har hvite eller gulaktige skall, med flate radiære ribber. |
Amphipoda indet. |
| Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Arthropoda (Leddyr) Underrekke: Crustacea (Krepsdyr) Klasse: Malacostraca (Storkreps) Orden: Amphipoda (Tanglopper) indet: Amphipoda indet.
| I denne gruppa er det plassert ubestemte amfipoder fra Hovis programmet. |