|
![](/bilder/design.ny/marg_v.gif) |
|
Artsinformasjon
| Systematikk | Kommentar |
Hyse (Melanogrammus aeglefinus) |
| Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Chordata (Ryggstrengdyr) Underrekke: Vertebrata (Virveldyr) Klasse: Actinopterygii (Beinfisk) Orden: Gadiformes (Torskefisk) Familie: Gadidae (Torskefamilien) Slekt: Melanogrammus Art: Melanogrammus aeglefinus (Hyse)
| Hysa er en viktig matfisk både i Europa og i Nord- Amerika, og blir omsatt frossen, tørket og røkt. Arten kjennes lett igjen på de store svarte flekkene under den fremste ryggfinnen, og på den lille munnen med tydelig overbitt. Den er en bunnfisk, og lever av rogn, fisker, små blekkspruter og bunndyr som det finner i muddret. På slambunn suges byttedyrene inn i munnen og slammet sprøytes ut gjennom gjellelokkene. Hysa finnes på 40-300 meters dyp langs hele norskekysten og kan foreta store vandringer. |
Rødspette (Pleuronectes platessa) |
![Rødspette](/innsendt/bilder/vedlegg/54685/5825eee685586/rodspette_280_1e0.jpg) Bilde: Stein Mortensen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Chordata (Ryggstrengdyr) Underrekke: Vertebrata (Virveldyr) Klasse: Actinopterygii (Beinfisk) Orden: Pleuronectiformes (Flyndrefisk) Familie: Pleuronectidae (Flyndrefamilien) Slekt: Pleuronectes Art: Pleuronectes platessa (Rødspette)
| Kjennetegn: Kjennes ofte igjen på de røde prikkene på øyesiden. Et sikrere kjennetegn er allikevel de huddekte benknutene på gjellelokket. Venstrevendte rødspetter er sjeldne, men noe mer vanlig er at blindsiden også er farget (“dobbeltflyndrer”).
Rødspetten blir sjelden større enn 50 cm lang, men det er fanget individer på opptil 100 cm og 7 kg.
Utbredelse: Arten er utbredt langs hele norskekysten.
Leveområde: Fra fjæra og ned mot 250 meters dyp. Den trives best på sandbunn, men finnes også på mudder- og grusbunn hvor den lever av mange slags bunndyr.
Biologi: Rødspetten kan bli opptil 50 år gammel, og den er 3-6 år før den blir kjønnsmoden.
Forvaltning: Storfisket av rødspette har foregått i rundt hundre år, men på grunn av tidlig overbeskatning har det vært nødvendig med kraftige kvotereguleringer, fredningstid og minstemål. |
|
|
![](/bilder/design.ny/marg_h.gif) |
|