Blåskjell (Mytilus edulis) |
![](/innsendt/bilder/vedlegg/22209/574411170ee39/blaskjell_280_1e0.jpg) Bilde: Stein Mortensen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Mollusca (Bløtdyr) Klasse: Bivalvia (Muslinger) Underklasse: Pteriomorpha Familie: Mytilidae (Blåskjellfamilien) Slekt: Mytilus Art: Mytilus edulis (Blåskjell)
| Kjennetegn: Opptil 10 cm lang. Dyp blå med fiolett skjær med gulbrun kapperand. Er relativt spiss i den ene enden og de sirkulære sporene i skallet har retning mot denne spissen.
Utbredelse: Arten er funnet langs hele kysten fra tidevannssonen og ned til sublittoralen. |
Eremittkreps (Paguridae) |
![Eremittkreps](/innsendt/bilder/vedlegg/21107/57441456e1e48/eremittkreps_280_1e0.jpg) Bilde: Stein Mortensen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Arthropoda (Leddyr) Underrekke: Crustacea (Krepsdyr) Klasse: Malacostraca (Storkreps) Orden: Decapoda (Tifotkreps) Underorden: Anomura (Eremittkreps, trollkreps) Familie: Paguridae (Eremittkreps)
| Kjennetegn: Rød eller brungrønne men farge varierer. Har bløt bakkropp og 4. og 5. gangbeinpar er betydelig kortere. Lever i tomme sneglehus som passer størrelsen og som de bærer med seg.
Syv arter fordelt på to slekter finnes lang norskekysten, og flere av dem kan leve i symbiose med nesledyr (Cnidaria). |
Fjærerur (Semibalanus balanoides) |
![Fjærerur](/innsendt/bilder/vedlegg/20828/520b687e7fde3/fjorerur_280_1e0.jpg) Bilde: Narve Brattenborg | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Arthropoda (Leddyr) Underrekke: Crustacea (Krepsdyr) Klasse: Thecostraca Underklasse: Cirripedia (Rankeføttinger) Orden: Thoracica Familie: Balanidae (Rur) Slekt: Semibalanus Art: Semibalanus balanoides (Fjærerur)
| Kjennetegn: Opptil 1,5 cm. I motsetning til Steinrur har ikkje arten eit kalklag på undersida, men ei relativt mjuk hinne. |
Sjøroser (Actinaria) |
![Sjørose](/innsendt/bilder/vedlegg/20985/51cac5a178172/urticina_felina_280_1e0.jpg) Bilde: Per-Otto Johansen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Cnidaria (Nesledyr) Klasse: Anthozoa (Koralldyr) Orden: Actinaria (Sjøroser)
| I fjøra finn vi vanlegvis dei lukka typane med ei lita opning på oversida. Hesteaktinie (Actinia equina) er ofte raud-brun, men arten kan også ha andre fargar. Overflata er glatt og gjerne glinsande når ho er våt. Fjøresjørose (Urticina felina = Tealia felina) er gjerne dekt av grus. Begge artane finst frå nedst i fjøra og nedover, og ein trur også at begge finst langs heile kysten. Arten på biletet er hesteaktinie. |
Snegler (Gastropoda) |
![Snegl](/innsendt/bilder/vedlegg/20745/527fe526dc934/b-008_nucella_lapillus_280_1e0.jpg) Bilde: Per-Otto Johansen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Mollusca (Bløtdyr) Klasse: Gastropoda (Snegler)
| Sneglene er utsyrt med en raspetunge (radula) som de bruker til å skrape algebelegg fra stener og planter. De kan også spise rotnende plantedeler og detritus, og de fungerer også som åtselspisere på f.eks. død fisk. En kan finne snegl i ferskvann, saltvann og på land. |
Tanglopper (Amphipoda) |
![](/innsendt/bilder/vedlegg/21331/57441d8de9846/tangloppe_280_1e0.jpg) Bilde: Stein Mortensen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Arthropoda (Leddyr) Underrekke: Crustacea (Krepsdyr) Klasse: Malacostraca (Storkreps) Orden: Amphipoda (Tanglopper)
| Kjennetegn: Tanglopper er rekeliknende dyr. De fleste lever i saltvann, men representanter finnes både på land og i ferskvann. I saltvann finnes den ofte i store mengder under tang i fjæra. Det er vanlig å skille tanglopper fra tanglus ved at tanglusenes kropp er flattrykt ovenfra, mens tangloppene er flattrykt fra siden. |
Taskekrabbe (Cancer pagurus) |
![Taskekrabbe](/innsendt/bilder/vedlegg/22222/57445330de40f/taskekrabbe_280_1e0.jpg) Bilde: Stein Mortensen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Arthropoda (Leddyr) Underrekke: Crustacea (Krepsdyr) Klasse: Malacostraca (Storkreps) Orden: Decapoda (Tifotkreps) Underorden: Brachyura (Krabber) Familie: Cancridae Slekt: Cancer Art: Cancer pagurus (Taskekrabbe)
| Kjennetegn: Opptil 22 cm skallbredde. Brunrød på oversiden og gulhvit på undersiden.
Taskekrabben er den store arten som gjerne ender sine dager i ei gryte med kokende vann. En finner sjelden levende individ på grunt vatn i dagslys. Særlig på seinsommeren rører han seg oppover, på flod sjø heilt opp i fjøra, når mørket kjem. Hovedårsaken til det er trolig at han beiter på rur og blåskjell. Den er registrert nordover til Midt-Troms. |
Terrestre snegler (Stylommatophora) |
![Hagesnegl](/delt/bilder/artsbilder/frode/evertebrater/terr_hagesnegl.jpg) Bilde: Frode Falkenberg | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Mollusca (Bløtdyr) Klasse: Gastropoda (Snegler) Orden: Pulmonata (Lungesnegler) Underorden: Stylommatophora (Terrestre snegler)
| Det finnes nærmere 100 arter av terrestre snegler i Norge. Omtrent 20 av disse er nakensnegler, resten har et skall på ryggen (sneglehus).
Landlevende lungesnegler er hermafroditter. De utvikler ofte hannlige kjønnskarakterer før de hunnlige. De hannlige organene tilbakedannes samtidig med at de hunnlige utvikles. Sneglene legger egg. Når eggene klekkes er de små sneglene fullt utviklet. Voksne snegler har liten eller ingen vekst. |
Vanlig korstroll (Asterias rubens) |
![Vanlig korstroll](/innsendt/bilder/vedlegg/20993/5c51a511622ef/asterias_rubens_280_1e0.jpg) Bilde: Stein Mortensen | Rike: Animalia (Dyreriket) Rekke: Echinodermata (Pigghuder) Klasse: Asteroidea (Sjøstjerner) Familie: Asteriidae Slekt: Asterias Art: Asterias rubens (Vanlig korstroll)
| Kjennetegn: Oransje, rødbrun, mørkegrønn, mørk
fiolett eller svart. Hvite pigger i rader. Spesielt synlig er ei sentral rad pigger på langs, i midten av hver arm. Diameter ca 15-20 cm.
Utbredelse: Arten er funnet langs heile kysten. |