Blanktjernaks (Potamogeton lucens) |
| Rike: Plantae (Planteriket) Uekte gruppe: Tracheophytes (Karplanter) Overrekke: Spermatophyte (Frøplanter) Rekke: Magnoliophyta (Dekkfrøete blomsterplanter) Klasse: Liliopsida (Enfrøblader) Familie: Potamogetonaceae (Tjernaksfamilien) Slekt: Potamogeton (Tjernaksslekta) Art: Potamogeton lucens (Blanktjernaks)
| |
Bukkeblad (Menyanthes trifoliata) |
![](/innsendt/bilder/vedlegg/20240/51b1c1cacc904/bukkeblad_280_1e0.jpg) Bilde: Siri Skoglund | Rike: Plantae (Planteriket) Uekte gruppe: Tracheophytes (Karplanter) Overrekke: Spermatophyte (Frøplanter) Rekke: Magnoliophyta (Dekkfrøete blomsterplanter) Underklasse: Magnoliidae (Tofrøblader) Familie: Menyanthaceae (Bukkebladfamilien) Slekt: Menyanthes (Bukkebladslekta) Art: Menyanthes trifoliata (Bukkeblad)
| Bukkeblad er en vanlig vann og myrplante. Den har store, flotte hvite blomster i tette aks. Blomsterknoppene er rosa. Ofte er det bare bladene vi ser, og de er lett å kjenne igjen ved de er trekoblet og sitter på en stilk som strekker seg over vannflaten. |
Burot (Artemisia vulgaris) |
![Burot](/delt/bilder/artsbilder/narve/burot.jpg) Bilde: Narve Brattenborg | Rike: Plantae (Planteriket) Uekte gruppe: Tracheophytes (Karplanter) Overrekke: Spermatophyte (Frøplanter) Rekke: Magnoliophyta (Dekkfrøete blomsterplanter) Underklasse: Magnoliidae (Tofrøblader) Familie: Asteraceae (Kurvplantefamilien) Slekt: Artemisia (Malurtslekta) Art: Artemisia vulgaris (Burot)
| |
Elvesnelle (Equisetum fluviatile) |
![](/innsendt/bilder/vedlegg/20925/5cf923dca6d4a/bilde1_280_1e0.png) Bilde: Christian Fischer | Rike: Plantae (Planteriket) Uekte gruppe: Tracheophytes (Karplanter) Rekke: Pteridophyta (Karsporeplanter) Klasse: Sphenopsida (Snelleplanter) Familie: Equisetaceae (Snellefamilien) Slekt: Equisetum (Snelleslekta) Art: Equisetum fluviatile (Elvesnelle)
| Kjennetegn: Elvesnelle vokser som regel i tette kolonier i grunt ferskvann, og foretrekker stille vann og mudderbunn. Planten kan bli 30-100 cm. Elvesnelle skilles fra andre sneller ved at de grønne stenglene er hule med en tynn glatt vegg. Stengelen kan lett knekkes ved kransene. Sporehuset sitter i toppen av stengelen.
I hvert ledd har den en krans skjellblader. De fleste, men ikke alle elvesneller har i tillegg kransstilte sidegreiner. Fertile og sterile stengler ser like ut. Planten kan spre seg med sporer eller med jordstengler.
Elvesnelle vokser i alle typer vann over hele landet, men store bestander finnes særlig i beskyttede områder og stilleflytende elver.
Elvesnelle tilhører en gruppe planter som i tidsperioden karbon dominerte jordkloden med planter som kunne bli opptil 30 meter høye. Nå er det bare 18 arter igjen i denne gruppen, alle relativt små og spinkle.
Elvesnelle er vanlig i nordlige strøk i Eurasia og Nord-Amerika. Stengler av elvesnelle er så ru at de har blitt brukt som gryteskrubb. |
Gul nøkkerose (Nuphar lutea) |
![](/innsendt/bilder/vedlegg/20194/5cf9202dbe9b1/bilde1_280_1e0.png) Bilde: Manfred Schulenburg | Rike: Plantae (Planteriket) Uekte gruppe: Tracheophytes (Karplanter) Overrekke: Spermatophyte (Frøplanter) Rekke: Magnoliophyta (Dekkfrøete blomsterplanter) Underklasse: Magnoliidae (Tofrøblader) Familie: Nymphaeaceae (Nøkkerosefamilien) Slekt: Nuphar (Gulnøkkeroseslekta) Art: Nuphar lutea (Gul nøkkerose)
| Kjennetegn: Gul nøkkerose er en vannplante, og både blad og blomster er festet på bunnen. Stenglene er hule, slik at delene av planten som er under vann får luft. Gul nøkkerose har ikke kronblad, men noen runde gule begerblad som likner på kronblad.
Det er de fem gule begerbladene som er mest synlige. Innover i blomsten som er 4-5 cm brei, sitter mange kronblad som danneren overgang til støvbærerne. Den blomstrer i juni – juli.
Gul nøkkerose vokser i tjern og innsjøer, både i næringsrikt og næringsfattige vann. Planten vokser ofte sammen med hvit nøkkerose. Den er nokså vanlig på Østlandet inn til Hedmark og Oppland og i kyststrøk nord til Sogn og Fjordane. I Trøndelag fins den spredt fra Holtålen nord til Leka. I Finnmark fins den i Sør-Varanger.
Planten har vært brukt som medisinplante. Den kan forveksles med soleinøkkerose, men denne er en del mindre.
Nøkkeroser oppsto tidlig i blomsterplantenes evolusjon, allerede i kritt.
Kilde: https://no.wikipedia.org/wiki/Nøkkerosefamilien |
Gulldusk (Lysimachia thyrsiflora) |
| Rike: Plantae (Planteriket) Uekte gruppe: Tracheophytes (Karplanter) Overrekke: Spermatophyte (Frøplanter) Rekke: Magnoliophyta (Dekkfrøete blomsterplanter) Underklasse: Magnoliidae (Tofrøblader) Familie: Myrsinaceae (Fredløsfamilien) Slekt: Lysimachia (Fredløsslekta) Art: Lysimachia thyrsiflora (Gulldusk)
| |
Hønsegras (Persicaria maculosa) |
| Rike: Plantae (Planteriket) Uekte gruppe: Tracheophytes (Karplanter) Overrekke: Spermatophyte (Frøplanter) Rekke: Magnoliophyta (Dekkfrøete blomsterplanter) Underklasse: Magnoliidae (Tofrøblader) Familie: Polygonaceae (Slireknefamilien) Slekt: Persicaria (Hønsegrasslekta) Art: Persicaria maculosa (Hønsegras)
| |
Kjempepiggknopp (Sparganium erectum) |
| Rike: Plantae (Planteriket) Uekte gruppe: Tracheophytes (Karplanter) Overrekke: Spermatophyte (Frøplanter) Rekke: Magnoliophyta (Dekkfrøete blomsterplanter) Klasse: Liliopsida (Enfrøblader) Familie: Sparganiaceae (Piggknoppfamilien) Slekt: Sparganium (Piggknoppslekta) Art: Sparganium erectum (Kjempepiggknopp)
| |
Mjødurt (Filipendula ulmaria) |
![Mjødurt](/delt/bilder/artsbilder/narve/mjodurt.jpg) Bilde: Narve Brattenborg | Rike: Plantae (Planteriket) Uekte gruppe: Tracheophytes (Karplanter) Overrekke: Spermatophyte (Frøplanter) Rekke: Magnoliophyta (Dekkfrøete blomsterplanter) Underklasse: Magnoliidae (Tofrøblader) Familie: Rosaceae (Rosefamilien) Slekt: Filipendula (Mjødurtslekta) Art: Filipendula ulmaria (Mjødurt)
| Kjennetegn: De kremhvite blomstene har en sterk, mandelliknende duft som du etter hvert vil kjenne igjen. Planten kan bli 1,5 meter og har grovtakkede blader oppover stengelen. |
Myrhatt (Comarum palustre) |
![Myrhatt](/delt/bilder/artsbilder/narve/myrhatt.jpg) Bilde: Narve Brattenborg | Rike: Plantae (Planteriket) Uekte gruppe: Tracheophytes (Karplanter) Overrekke: Spermatophyte (Frøplanter) Rekke: Magnoliophyta (Dekkfrøete blomsterplanter) Underklasse: Magnoliidae (Tofrøblader) Familie: Rosaceae (Rosefamilien) Slekt: Comarum (Myrhattslekta) Art: Comarum palustre (Myrhatt)
| Kjennetegn: Blomstene er mørkt røde og det er begerbladene som er størst og gir blomsten den fine stjerneformen. Planten har en kraftig underjordisk rotstokk som gjør at den sprer seg lett.
Leveområde: Myrhatt er en plante som trives på fuktige plasser slik som myrer, fuktenger og vannkanter. |
Selje (Salix caprea) |
| Rike: Plantae (Planteriket) Uekte gruppe: Tracheophytes (Karplanter) Overrekke: Spermatophyte (Frøplanter) Rekke: Magnoliophyta (Dekkfrøete blomsterplanter) Underklasse: Magnoliidae (Tofrøblader) Familie: Salicaceae (Vierfamilien) Slekt: Salix (Vierslekta) Art: Salix caprea (Selje)
| Kjennetegn: Selje er et lite tre (opptil 10 meter høyt) men nordover og til fjells er den oftere buskformet. Bladene er store, ovale, matte og breiest på midten. Bladkanten er tannet eller ujevn. Seljen blomstrer i april-mai, før eller under løvspretten. Seljens karakteristiske gåsunger med brunsvarte dekkskjell er således et sikkert vårtegn.
Voksested: Du finner den i løv- og barskog, i sumpskog og urer og på kulturmark.
Utbredelse: Selje finnes i omtrent hele landet.
Anvendelse: Seljetrærne har alltid hatt mange bruksområder. Veden gir ikke fra seg smak (harpiksfri) og egner seg derfor godt til kontakt med matvarer. Selje er lett å kløyve. |
Sjøsivaks (Schoenoplectus lacustris) |
| Rike: Plantae (Planteriket) Uekte gruppe: Tracheophytes (Karplanter) Overrekke: Spermatophyte (Frøplanter) Rekke: Magnoliophyta (Dekkfrøete blomsterplanter) Klasse: Liliopsida (Enfrøblader) Familie: Cyperaceae (Starrfamilien) Slekt: Schoenoplectus (Sjøsivaksslekta) Art: Schoenoplectus lacustris (Sjøsivaks)
| Kjennetegn: Sjøsivaks er en opptil flere meter høy plante med glatte, trinne og bladløse mørkegrønne strå. I spissen sitter et stort duskformet aks. Småaksene har rødbrune og glatte dekkskjell. Planten kan gå ut til 2-2.5m dyp.
Leveområde: Finnes helst ved noe næringsrikt vann.
Utbredelse: Sjøsivaks finnes nord til Nordland. |
Skogsivaks (Scirpus sylvaticus) |
| Rike: Plantae (Planteriket) Uekte gruppe: Tracheophytes (Karplanter) Overrekke: Spermatophyte (Frøplanter) Rekke: Magnoliophyta (Dekkfrøete blomsterplanter) Klasse: Liliopsida (Enfrøblader) Familie: Cyperaceae (Starrfamilien) Slekt: Scirpus (Skogsivaksslekta) Art: Scirpus sylvaticus (Skogsivaks)
| |
Takrør (Phragmites australis) |
![](/innsendt/bilder/vedlegg/20962/59804ff431200/takr__r_280_1e0.jpg) Bilde: (Offentlig eiendom) | Rike: Plantae (Planteriket) Uekte gruppe: Tracheophytes (Karplanter) Overrekke: Spermatophyte (Frøplanter) Rekke: Magnoliophyta (Dekkfrøete blomsterplanter) Klasse: Liliopsida (Enfrøblader) Familie: Poaceae (Grasfamilien) Slekt: Phragmites (Takrørslekta) Art: Phragmites australis (Takrør)
| Takrør er det største graset vårt og kan bli 1-3m høy med kraftige 10-50cm lange og 2-3cm breie tilspissete grågrønne blad. På toppen av stengelen danner småaksene en stor svartfiolett topp. Arten finnes i de fleste innsjøtyper over hele landet. Beltene kan bli særlig store, tette og kraftige ved næringsrike innsjøer. |
Tjernaks (Potamogeton natans) |
| Rike: Plantae (Planteriket) Uekte gruppe: Tracheophytes (Karplanter) Overrekke: Spermatophyte (Frøplanter) Rekke: Magnoliophyta (Dekkfrøete blomsterplanter) Klasse: Liliopsida (Enfrøblader) Familie: Potamogetonaceae (Tjernaksfamilien) Slekt: Potamogeton (Tjernaksslekta) Art: Potamogeton natans (Tjernaks)
| Vanlig tjernaks har bare flyteblad som utgår fra en opptil flere meter lang grov og greinet stengel. Flytebladene er brune eller rødbrune (enkelte ganger brungrønne) og avlange. Akset med mange brunlige småaks, sitter like over vannoverflata. Planten finnes over hele landet i alle typer vann. |
Vasslirekne (Persicaria amphibia) |
| Rike: Plantae (Planteriket) Uekte gruppe: Tracheophytes (Karplanter) Overrekke: Spermatophyte (Frøplanter) Rekke: Magnoliophyta (Dekkfrøete blomsterplanter) Underklasse: Magnoliidae (Tofrøblader) Familie: Polygonaceae (Slireknefamilien) Slekt: Persicaria (Hønsegrasslekta) Art: Persicaria amphibia (Vasslirekne)
| Vass-slirekne finner du enten i grøfter eller som ugras på land eller i næringsfattige til litt næringsrike vann. Plantne har forskjellig vokseform på land og i vann. Hos vannplantene sitter flytebladene på lange skaft og er avrundet i enden. Landplantene er oppreiste, de har ikke bladskaft og bladene er tilspisset i enden. Blomstene er lyserosa og sitter i små tette aks. |