Spør en energirådgiver!
Denne spørrespalten er nå nedlagt. Spørsmålene ble besvart av en energirådgiver fra Enova og gamle spørsmål og svar ligger fortsatt her.
Viser 1 361 til 1 370 av totalt 2 375 spørsmål «forrige neste»
Drivhuseffekt
Hvordan hindrer man at drivhuseffekten fortsetter å øke? Trenger svar snarest!
N.N (15.04.2007)
Hei!
Jeg kan sette opp en punktliste med tiltak som vil føre til mindre økning av drivhuseffekten:
1. Kullfyrte og andre fossildrevne energiverk må renses for CO2 eller ertattes med produksjon av elektrisitet ved hjelp av fornybar energi, som vindkraft, solcelleanlegg, bølger og havstrømmer, for å ta noen.
2. Økt utbygging av kjernekraft. Slike anlegg produserer ikke CO2, men har som kjent andre faremomenter, spesielt ang. lagring av radioaktivt avfall.
3. Omlegging av energibruken til samferdsel, fra fossile brensler til fornybar energi. Hydrogen kan være en løsning, men da må en i hovedsak produsere hydrogen ved hjelp av fornybar energi.
4. Inntil en slik omlegging skjer, må en begrense privat bilkjøring og satse mer på kollektive trafikkløsninger. En må også begrense unødig langtransport av varer (f.eks. fisk som sendes til Kina for filettering og returneres til norske butikker).
5. En omlegging til mindre forbruksbasert økonomi. All vareproduksjon betyr energibruk. Mindre bruk og kast er nøkkelord her.
For å få til omlegginger må det til et økt, fopliktende samarbeid landene imellom. Ellers kommer en nesten ingen vei.
Hilsen
Kåre J PettersenSvartjenesten enova (16.04.2007)
solfanger
finnes det en enkel oppskrift på å lage en solfanger?
N.N (15.04.2007)
Hei!
Den enkleste formen for solfanger er en svart pose som du fyller med vann. Når sola varmer opp dette vannet, kan du få deg en temperert dusj f.eks. Se http://www.hyttetorget.no/getfile.php/files/solardusj.pdf.
Den mest benyttede solfangeren er et flatt vannpanel som plasseres på hustaket og varmes opp av sola. Det varme vannet brukes deretter som oftest til å forvarme tappevann.
En enkel oppskrift på hvordan du skal lage en solfanger kan du finne på http://kosmosyf.cappelen.ravn.no/binfil/download.php?did=13433
Andre ideer kan du kanskje få ved å klikke deg inn på nettsidene til Norsk solfangerindustri på http://www.norsksolfangerindustri.no/solfanger.htm. Du kan derfra også kontakte dem direkte.
Se også http://home.lyse.net/sondre/solfanger.htm
Lykke til!
Kåre J PettersenSvartjenesten enova (16.04.2007)
Olje, kull og gass
Heisann. Hva er de viktigste miljøprobleme som oppstår når vi bruker olje, kull og gass?
H. (14.04.2007)
Hei Hazel!
Olje, kull og gass er fossile brensler som det har tatt mange millioner år å danne i naturen. Disse stoffene har store mengder opplagret karbondioksid (CO2) som frigis når stoffene forbrenner. CO2 er en drivhusgass, og bidrar dermed til at atmosfæren rundt jorda varmes opp. Dette skjer fordi økt innhold av CO2 i atmosfæren bremser utstrålingen av varme til verdensrommet, omtrent som glassvegger og -tak i et drivhus.
Når temperaturen i atmosfæren øker, bidrar det til at isbreene smelter ned, og havet stiger. Samtidig varmes også havet opp. Dermed utvider det seg og fører til at havet stiger enda mer. I verste fall en meter i løpet av dette århundret. Økt temperatur gir også mer energi til uværssentra rundt om i verden, med stadig større skadevirkninger, både i form av sterkere stormer og kraftigere nedbør. Andre steder blir det mer tørke.
Resultatet av alt dette kan du kanskje tenke deg. Beboelige landarealer blir mindre, og arealet til matproduksjon for en økende befolkning blir også mindre. Heldigvis kan vi gjøre noe for å hindre de verste skadevirkningene ved bl.a. å gå over til fornybare energikilder og bedre rensemetoder.
Andre miljøproblemer med bruk av kull og olje er utslipp av nitrogen og svovelholdige stoffer, som bidrar til sur nedbør. Mer om skadevirkningene her finner du om du skriver ordene sur nedbør i søk-boksen på Spør en energirådgiver.
Hilsen Kåre J PettersenSvartjenesten enova (16.04.2007)
Sur nedbør
Hva gjør sur nedbør med naturen vår?
K. (12.04.2007)
Hei Karianne.
Sur nedbør er en konsekvens av forurensning i lufta, som kommer ned på jorda sammen med nedbøren. Vi snakker hovedsakelig om tilførsel av to stoffer. Det er svoveldioksid (SO2) og nitrogenoksider (NOx). Oksidene reagerer med vanndamp i atmosfæren, og danner svovelsyre (H2SO4) og salpetersyre (HNO3). Dette gjør at vannet blir surt, og inneholder en pH under 5.6, som kjennertegner sur nedbør.
Eks. : SO2 + H2O ↔ H2SO3 (svovelsyrling) SO3 + H2O ↔ H2SO4 (svovelsyre)
Både svoveldioksid (SO2) og nitrogenoksid (NOx) finnes naturlig i atmosfæren, men gjennom fossilt brensel blir det sluppet ut ekstra store mengder av disse stoffene. Industrialiseringen har ført til at tilføringen av svoveldioksider og nitrogenoksider til atmosfæren har økt drastisk. Den største forurensingskilden er fossilt brensel; olje, kull og gass. Disse er alle energikilder som totalt brukes mest i verden. Olje, kull og gass brukes til alt fra oppvarming av boliger, drivstoff til biler, og som energikilde til el-energiverk. Mesteparten av denne forbrenningen av olje, kull og gass skjer i kullfyrte kraftverk, veitrafikk, skipstrafikk og metallproduksjon. Tilførselen av sur nedbør i Norge kommer ofte fra utslippene av SO2 og NOx fra Storbritannia, Sentral-Europa og Russland.
Hvordan påvirker det naturen?
Sur nedbør fører til ødeleggelse av naturressurser som jord, vann, skog og fisk. Sur nedbør, og syrer fra humus i myrer, kan bidra til at vannets pH blir så lav at fisken ikke kan leve der lenger. Fiskeyngel tåler surt vann enda dårligere enn voksen fisk. Ørreten er igjen mer følsom enn abbor. Viktige næringsdyr for ørreten forsvinner hvis vannets pH blir liggende under 6,0. Ved lavere pH enn 4,7 klarer ofte ikke ørretyngelen å vokse opp. Dette kan gi store konsekvenser for økosystemet i vannet. Et eksempel i lokalmiljøet er i Nittedal. Mellom årene 1960 og 1990, var pH-innholdet i nedbøren ofte under 4,7. I enkelte områder ble vannet for surt for at ørreten kunne leve der. Den sure nedbøren kan også påvirke skogen kraftig ved utvasking av plantenæringsstoffer.
Skader påvirket av surt nedbør:
- Forsuring av innsjøer dreper alger, dyr og fisk. Dette gjør at vannet ser renere ut, men har da blitt næringsfattig, eller dødt.
- Næringsstoffer fra jordsmonnet blir utvasket. Sur nedbør løser opp viktige næringsstoffer, som kalsium og kalium, og reduserer derfor tilgjengeligheten for planter.
- Den sure nedbøren dreper mikroorganismer, og det medfører redusert nedbryting av organisk materiale og tilbakeføring av næringsstoffer til plantene.
- Sur nedbør oppløser giftige metaller, slik at for eksempel aluminium og kvikksølv blir gjort tilgjengelig for planter og mikroorganismer.
Toleransen for surt vann varierer mellom de forskjellige ferskvannsartene. Mens noen arter krever pH-verdier på over 6,0 for å ha en normal forplanting, får andre arter problemer først når pH er under 5,0.
Normalt har naturen evne til å stå imot en viss forsuring. Motstandsevnen er størst i områder der kalk finnes naturlig i berggrunnen. Men store deler av Norge har sure og tungt forvitrende grunnfjellsbergarter som granitt og gneis. Disse områdene klarer ikke å nøytralisere den sure nedbøren alene, de får da hjelp av menneskene ved at vannet blir kalket, noe du får lese mer om senere. Den norske naturen er derfor spesielt utsatt for forsuring, på grunn av bergartene våre. Toleransegrensene for tilførselen av sur nebør til vannene er mye lavere i Norge enn i andre europeiske land.
Sur nedbør forårsaker også skader på bygninger. Syrene etser vekk for eksempel metaller, maling og sement. Rundt omkring i Europa er dette et stadig økende problem, fordi historiske bygninger går i oppløsning og ødelegges.
Håper dette hjelper deg videre!
Vennlig hilsen
Line C. LarsenSvartjenesten enova (13.04.2007)
Natur og miljø
Hva er grunnen tl at elektriske ledninger er laget av kobber?
A. (12.04.2007)
Hei Anita.
Nå er ikke jeg noen ekspert på kjemi, men sølv er det metallet som leder strøm best, dernest kobber. Vi bruker imidlertid ikke sølv i ledningene, fordi det ville bli altfor dyrt, og derfor er det vanlig å bruke kobber i ledningene.
Vennlig hilsen
Line C. LarsenSvartjenesten enova (13.04.2007)
olje..
Hei, jeg har et prosjekt på skolen. Hvordan brukes olje i et kraftverk?
M. (12.04.2007)
Hei.
Kraftverk som bruker olje, kull eller gass kan vi med et felles navn kalle "Varmekraftverk". I tillegg er atomkraftverkene egentlig bare en spesiell type varmekraftverk.
Alle varmekraftverk har det til felles at man bruker den aktuelle energikilden til å koke vann. Deretter driver vanndampen rundt en dampmaskin (eller dampturbin)- som igjen driver en elektrisk generator. Generatoren produserer i sin tur strømmen som går ut på ledningsnettet.
Vennlig hilsen
Line C. LarsenSvartjenesten enova (13.04.2007)
Regnskog
Hvorfor er det viktig å ha regnskog?
I. (12.04.2007)
Hei.
Hvis vi hogger ned regnskogen vil det skje en del triste ting, for eksempel vil masse typer av dyr og vekster miste de betingelserne de trenger for å leve. Det vil også påvirke tilgangen av de varene som vi får fra regnskogen. Visste du for eksempel at bland annet kakao, vanilje, avokado, bananer, ananas og gummi har sin opprinnelse i regnskogen?
Avskogingen i mange land, bl.a. av regnskog i Brasil, bidrar også til økende opphopning av CO2. Når en brenner biomasse, som f.eks. ved, slippes det også ut CO2, men om gjenveksten er like stor som forbruket, suges like mye CO2 opp av disse. De fossile brenslene har bundet karbondioksidet i millioner av år, og når dette frigjøres, skjer det en opphpopning i atmosfæren.
Du finner mer info om regnskogen og hvorfor det er så viktig å ta vare på den her: http://www.regnskog.no/html/202.htm
http://www.nhm.uio.no/skoletj/fag_og_fakta/regnskog_generell.html
http://www.nhm.uio.no/skoletj/fag_og_fakta/regnskog_dyr.html
Håper du fikk svar på ditt spørsmål!
Vennlig hilsen
Line C. LarsenSvartjenesten enova (13.04.2007)
Lagring av energi fra vindmøller som trykkluft.
Hva gir minst tap av energien produsert av en vindmølle:
1. En generator som lagrer strøm på batterier.
2. Kompressor som lagrer trykkluft til en tank med
konstant trykk f.eks 8 bar
Særligt sett med hensyn på at bruksområde for mye av
energien er mekansisk arbeid som kan utføres enten av
luftverktøy eller tilsvarende elektriske verktøy.
B.K. (11.04.2007)
Hei Bjørn Ketil!
Det var et nokså tekniskt, men artig, spørsmål. Ifølge denne rapporten ser det ut som at lagring av energi i batteri ger mindre tap enn lagring av energi som trykkluft: http://www.prod.sandia.gov/cgi-bin/techlib/access-control.pl/2001/010765.pdf
En stor del av energien vil gå tapt i varmeutviklingen som blir når gassen komprimeres. Et annet problem med trykkluft er at densiteten på luft er så lav at tanken må vare meget stor for at det skal gå an å lagre noen større mengder med energi. Jeg trur vanndamp er mer brukt for å lagre energi i stor skale.
Håper du fikk svar på ditt spørsmål!
Hilsen,
Mikael af EkenstamSvartjenesten enova (12.04.2007)
Global Oppvarming!
Hvilke konsekvenser vil dyrelivet få ved økt global oppvarming?
A.S. (11.04.2007)
Hei Snefrid!
Du vil nok få et bedre svar av en biolog, men kort sagt vil den globale oppvarminge føre til at en rekke arter vil forsvinne fordi livgrunnlaget blir borte eller endrer seg for mye, slik at de taper i konkurransen mot andre arter. Eksempelvis vil smelting av isen rundt nordpolen gjøre levevikårenene for isbjørnen her umulige.
Der fruktbare områder blir rammet av langvarig tørke vil en rekke arter miste livsgrunnlaget. Det er mange og til dels kompliserte forhold som avgjør dyrearters overlevelsesevne under endrede klimaforhold. Du kan lese mer om dette på http://www.ntnu.no/vmuseet/formidling/utstilling/vitemer/klima.pdf
Kåre J PettersenSvartjenesten enova (12.04.2007)
hvor mye strøm?
hei jeg lurte på hvor mye strøm man får av en vindmølle
C. (11.04.2007)
Hei Carmen!
Hvor mye strøm vindmøllen lager er avhengig av størrelsen på den och hvor mye vind det er. En stor vindmølle, med en effekt på 3000 kilowatt, kan produsere ca 9 gigawattimmer på et år. Det tilsvarer energibruken til omtrent 360 eneboliger.
Du kan lese mer om dette på side 7 i denne rapporten: http://www.nve.no/admin/FileArchive/287/Rapp%2019-1998%20Innforing_vindkraft.pdf
Du finner også mye info om vindkraft her: http://www.fornybar.no/sitepageview.aspx?sitePageID=1026
Ha en fin dag!
Hilsen,
Mikael af EkenstamSvartjenesten enova (12.04.2007)